|
[Faliújság] |
|
Irodalmi kirándulás a Felvidéken
|
|
A magyar irodalmi
hagyományok nyomában |
|
A TIT Budapesti
Ismeretterjesztő Társulat programszervezésében (és
a Krúdy Gyula Városi Könyvtár helyi szervezésében)
2001. szeptember 13-16 között a magyar irodalmi hagyományok
nyomában jártunk a Felvidéken. A csoportot vidám útitársként
és nagyszerű irodalmi "idegenvezetőként" kísérte
el Praznovszky Mihály irodalomtörténész-muzeológus.
|
|
![Csoportkép a kirándulás résztvevőiről (106948 bytes)](../../../images/csoportk.jpg)
|
|
|
|
2001. szeptember 13. (csütörtök) |
|
Szklabonya |
|
A Losonctól délnyugatra
található Szklabonyán született 1847. január 16-án
Mikszáth Kálmán, aki tízéves koráig élt ezen a
településen. Szülőháza már nincs meg, ezért emléktábláját
a későbbi lakóház falára helyezték, melyben
jelenleg múzeum működik.
|
|
|
|
A kedélyes, pipafüstbe
burkolózó palóc - akinek anekdotázó meseszövése mögül
csak mintegy színes kendő alól sejlik fel keserű és
komor valóságlátása -, a századvég utolsó írófejedelmeként
magáénak érezhette kortársai megbecsülését éppúgy,
mint az olvasók kitüntető szeretetét, melyet az
eltelt közel egy évszázad alatt sem veszített el.
Irodalmi kirándulásunk
első állomásán, regényes völgyek között, ahol
"az öreg Bogát-hegy, ha kilép a ködből, a földszakadékok
színes kavicsai beleavatkoznak a jó palócok dolgába",
az emlékház udvarán aranyló őszi napsütésben emlékezhettünk
Mikszáth Kálmánra: a balladás tömörségű és költőiségű
Tót atyafiak és A jó palócok novelláskötet felidézésével,
melyekben földöntúli igazságot szolgáltat a győzedelmes
mese, s az író szelíd, lélekbelátó tekintete.
A szülőföldhöz kötődő
írásaiból 1997-ben tisztelgő válogatást állítottak
össze a pásztói diákok, melyet olvasmányként ajánlunk
minden érdeklődő számára (Utazás Palócországban
címmel jelent meg a Mikszáth Kiadónál). |
|
Alsósztregova |
|
Alsósztregován született
1596-ban Rimay János költő, a magyar nyelvű reneszánsz
líra jeles képviselője. Gyermekkora nagy részét a községben
töltötte, majd 1621-ben visszatérve irodalmi udvart
hozott létre, ahol megfordult Szenczi Molnár Albert
is.
![](../../../_themes/piechart/apiebul2.gif)
Szintén Alsósztregován
született Madách Imre 1823. január 21-én. A szabadságharc
után 1854-ben visszatért ide, s letelepedett a családi
birtokon. A Madách-kastélyban írta valamennyi jelentős
művét, köztük Az ember tragédiáját is. Hamvai
1934-ig a község katolikus temetőjében pihentek,
ekkor átvitték a kastély parkjába, ahol jelenleg is
nyugszanak. Síremlékét, a szárnyaló Ádám
bronzszobrát Rigele Viktor készítette. A Madách-kúriában
jelenleg emlékkiállítás látható.
|
|
|
|
A Madách-kúria
oroszlános szobájában (mely Madách Imre dolgozószobája
volt), az emlékkiállítás tárgyai között, a kastélyt
körülvevő park gesztenyesorán végigsétálva
(melyen Madách Imre kísérte végig az őt meglátogató
Arany Jánost), majd síremlékét körülállva
tisztelegtünk a magyar irodalom magányos óriása, a
halhatatlan "emberiségköltemény" megalkotója
előtt.
|
|
Zólyom |
|
A zólyomi várban született
1554. október 20-án, s itt töltötte gyermekéveit a
magyar nyelvű reneszánsz költészet legnagyobb
alakja, Balassi Bálint, kinek emlékét tábla őrzi a
vár belső falán.
|
|
|
|
A Művelődési
Minisztérium által 1994-ben elhelyeztetett s Balassi Bálint
domborművével díszített emléktábla (Kő Pál alkotása)
megállásra készteti az irodalmi hagyományok nyomában
járó turistát. Praznovszky Mihály emlékező szavai
révén mintegy emberi közelségbe került e
jellegzetesen reneszánsz egyéniség, aki egyszerre
volt duhaj, öntékozló életű, ugyanakkor nagy műveltségű
főúr (életének villoni mélységű szakaszában
kegyvesztetten, vagyonából kiforgatva), a vitézi élet
hősiességének cselekvő részese és megéneklője, mélyen
bűnbánó zsoltáros versek alkotója, a szerelem és
az életöröm minden húrját megszólaltató költő. |
|
2001. szeptember 14. (péntek) |
|
Bajmóc ( a bajmóci vár megtekintése) |
|
Bajmóc vára
kezdetben az Árpádoké volt, majd Csák Mátéé, aztán
újfent királyi vár, így örökölte Mátyás király
fia, Corvin János herceg is. A XVI. században a Thurzóké
lett, majd 1637-ben a Pálffy család vásárolta meg. Többször
kerülgették a törökök, Bocskai hadai, de csak Bercsényi
Miklós vette be 1704-ben. A vár előtt álló több száz
éves hárs alatt a hagyomány szerint országgyűlést
tartottak a XIV. század elején, később Mátyás király
és II. Rákóczi Ferenc is szívesen pihent ezen a
helyen. |
|
|
|
A legendák úgy mesélik,
hogy Bojnik lovag emelte a várat rablott kincseiből,
azonban az aranyhajú Kosztolányi Hajnal szerelmét nem
tudta sem hatalmával, sem furfanggal kicsikarni. Haragjában
a vár alatt fakadó melegvizű forrásba dobta a lány
levágott haját, ahol az sugárzó aranykővé vált,
ám hiába merítettek érte vödröt, hálót, varázslatként
elillant előlük, s kihúzni sosem tudták.
A felvidéki magyar vármondák
színes történetei elevenednek meg Szombathy Viktor:
Száll a rege várról várra című kötetében és
Mikszáth elbeszéléseiben (Mikszáth Kálmán:
Magyarország lovagvárai. Bp. Kolibri Kiadó, 1990.) |
|
Besztercebánya |
|
A Garam folyó mentén
fekvő Besztercebányán végezte alsó iskoláit
Balassi Bálint az 1560-as évek elején. A város evangélikus
gimnáziumának rektora 1710-től 1714-ig Bél Mátyás
volt, és itt járt egy évig középiskolába 1871-ben
Komjáthy Jenő. Mikszáth Kálmán híres regényében,
a Beszterce ostromában szereplő helység Besztercebányával
azonos, s részben itt játszódik a mű cselekménye.
|
|
|
|
A város főterét körbeölelő
gótikus, reneszánsz, barokk lakóházak, paloták, s a
gótikusan "égbetörő" (barokká "véglegesített")
szlovák és német templom a Felvidék egyik "ékszerdobozává"
teszik Besztercebányát. |
|
2001. szeptember 15.
(szombat) |
|
Szentantal (a Koháry
család kastélyának megtekintése) |
|
A barokk stílusú
kastélyt 1744-ben építtette gróf Koháry András. A
megmaradt régi berendezés, a szép mennyezetfreskók a
főúri életvitel hajdani gazdagságát idézik. |
|
|
|
Selmecbánya |
|
A Felvidék egyik legkülönösebb
hangulatú városa Selmecbánya: "Nyájas olvasó,
ki még nem jártál e görbe országban, képzelj
magadnak háromezer hegycsúcsot, ugyanannyi völgykatlant,
egy tucat sziklát, mely sűrűn be van építve mindenféle
alakú házakkal, melyeknek előrésze sokszor háromemeletes,
míg ellenben a háta szerényen odalapul a
hegyhez."
(Mikszáth Kálmán: Az arany-kisasszony) |
|
|
|
A város magyar
vonatkozású irodalmi emlékekben is gazdag: az evangélikus
líceum tanulója volt 1838. augusztus 31-től 1839.
február 15-ig Petőfi Sándor, s ugyanebben az iskolában
végzi a két utolsó osztályt és érettségizik
1866-ban Mikszáth Kálmán.
Petőfi Sándor mindössze
fél évet töltött a selmeci líceumban, a tanári meg
nem értés és színészi ambíciói egyaránt hozzájárultak
ahhoz, hogy rövidesen elhagyja az iskola falait, ez az
időszak mégis fontos szerepet játszik művészi fejlődésében
és nemzeti érzései kibontakozásában. A magyar
irodalmi önképző társaságban szép sikereket ért
el szavalataival, műbírálataival és verseivel,
melyekben nem mindennapi költői tehetség nyilvánult
meg. Életrajzírói szerint a szegény, ingyenkosztos
diák a vacsorákra kapott két garasait francia különórákra
fordította, s habár nélkülözött, ruháit adogatta
el, hogy színházba járhasson...
A líceum szigorú
szabályzatával és elvárásaival szembekerülő lázadó kamaszra - az utókor színe előtt
azonban "élet és irodalom" tantárgyból mégis
jelesre vizsgázó hajdani diákra - az iskola falán
elhelyezett emléktábla hívja fel a látogatók
figyelmét.
A múlt századi
Selmec iskolavárosi légkörének felidézéséhez ismét
Mikszáth Kálmánt ajánljuk kalauzul: A Petőfi
legenda Selmecen című írását és a Tavaszi rügyek
című elbeszélését. |
|
|
|
Selmecbánya egyik
dombján épült a Leányvár kastély, melyhez számtalan
magyar monda fűződik, történetét A leányvári
boszorkány című regényében Lovik Károly dolgozta
fel.
|
|
|
|
Körmöcbánya (séta az óvárosban) |
|
A város főterén levő
műemlékegyüttes ódon épületei: az egykori bányapolgárok
gótikus-reneszánsz házai, közhivatalok és templomok
ismét a régi fényükben pompáznak.
|
|
|
|
2001. szeptember 16.
(vasárnap) |
|
Garamszentbenedek
(a bencések templomának és kolostorának megtekintése)
A templom a gótika
egyik legszebb közép-európai emléke: feltárt
falfreskója Szent György legendáját ábrázolja, északi
mellékhajójában Lőcsei Pál mester műhelyében készített
oltár található Mária, Szent Benedek és Szent
Skolasztika szobrával, gótikus főkapujának szépsége
és művészi értéke kiemelkedő.
|
|
|
|
Nyitra |
|
A Zobor-hegy tövében
fekvő településen találták meg az első teljesen
magyar nyelven írt kódexet. Az 1370-1440 között készült,
két erős fatábla közé kötött, négyrét alakú Jókai-kódex
Assisi Szent Ferenc életét, csodatevéseit
tartalmazza. Szövege nem eredeti magyar fogalmazás,
egy jóval korábbi latinból való magyar fordítás másolata.
A nagy értékű művet jelenleg az Országos Széchényi
Könyvtárban őrzik. |
|
|
|
Az óváros barokk és
empire stílusú palotái: a püspöki palota, a nagypréposti
palota, az egykori vármegyeháza, az egykori franciskánus
templom és rendház, valamint a püspöki székesegyház
hangulatos egységet alkotnak, s történelmi levegőt
árasztanak. |
|
Komárom (séta az
óvárosban) |
|
Komárom gazdag
irodalmi hagyományai főként a felvilágosodás és a
reformkor időszakától veszik kezdetüket. Az 1780-as
évek végén Péczeli József nagy műveltségű pap
megalakította a Komáromi Tudós Társaságot azzal a céllal,
hogy elősegítsék a magyar nyelv és irodalom fejlesztését.
Ezt szolgálta többek között a társaság folyóirata,
a Mindenes Gyűjtemény, amely 1789-1792 között jelent
meg.
![](../../../_themes/piechart/apiebul2.gif)
Csokonai Vitéz Mihály
1797 áprilisában Pozsonyból Komáromba érkezik
irodalmi terveivel, s itt ismerkedik meg Vajda Juliannával,
egy gazdag kereskedő lányával, akit Lilla néven örökít
meg szerelmi költészetében.
![](../../../_themes/piechart/apiebul2.gif)
A város gimnáziumában
tanított Czuczor Gergely a bencés rend tanáraként
1825 és 1831 között. Itt szerkesztette az országos hírű
Komáromi Kalendáriumot.
![](../../../_themes/piechart/apiebul2.gif)
Komáromban született
Jókai Mór 1825. február 18-án, elemi iskoláit is
itt végzi, majd amikor visszatér Pozsonyból (ahol
cseregyerek volt), a helyi gimnázium tanulója 1841-ig.
Szülővárosában, az Erzsébet-szigeti nyári lakukban
írta első regényét, a Hétköznapokat, s számos más
regényének cselekménye kapcsolódik a városhoz: A
tengerszemű hölgy, A mi lengyelünk, Politikai
divatok, Az elátkozott család. Jókai szülőháza ma
már nem áll, helyét emléktábla őrzi, szüleinek sírja
a helyi református temetőben található.
|
|
|
|
Irodalmi kirándulásunk
utolsó állomásán, a komáromi Jókai-szobor előtt
Praznovszky Mihály a romantikus széppróza nagy alakjára
emlékezett, akinek köpönyegéből kibújt
a századvég új nemzedéke, s akit hol megtagadva, hol
elismerve, megőrzött és méltó helyén tart számon
a magyar irodalmi folytonosság. |
|
Volekné Temesi
Zsuzsanna |
Fotók: Vida Szabolcs
(2001.09.18.) |
|
|
|